page19
Страна 19
Година 2023
Након основне школе уписао се у хемијско-техничко-технолошку школу у Лозници, а затим 1971. године и на Рударско-геолошки факултет Универзитета у Београду. Као што је био прва генерација наше садашње основне школе, тако се уписао као први студент прве генерације смера за хидрогеологију на Рударско-геолошком факултету, са бројем индекса 1/71. То је био веома важан моменат за сва будућа дешавања у његовом животу и каријери.
Био је одличан студент, те је добијао разна признања, попут престижне бесповратне стипендије „Титовог фонда” и Електропривреде Србије. То је осигурало да без муке заврши факултет и дипломира са високим просеком. Дипломирао је 31. Марта 1976. године. Због успешних студија и показаних резултата одмах је био ангажован да остане и ради на факултету. Бавио се научно-истраживачким радом из области хидрогеологије, захватањем и заштитом свих видова подземних вода, од пијаћих, флашираних, минералних, термоминералних и геотермалне енергије, али и школовањем нових кадрова. Исте године када је дипломирао, оженио се и добио два сина.
Магистрирао је 1981. године, а докторску дисертацију одбранио је 1985. године. Докторска дисертација је награђена као најбољи рад из области геологије за ту годину. На факултету је прошао све фазе, од асистента приправника, асистента доцента, доцента, ванредног и редовног професора, радећи од 1977. године до 2018. године.
У радном веку успешно се бавио школовањем инжењера, магистара и доктора наука. Био је ментор или члан комисије више од 200 инжењера, тридесетак магистара и двадесетак доктора наука. Објавио је преко 100 стручних и научних радова на домаћим и иностраним скуповима и написао 9 уџбеника за студенте и монографије важнијег значаја. Поред тога, све време је активно радио на сарадњи са привредом на више стотина пројеката, студија и елабората.
Још као средњошколац бавио се фудбалом и био члан ФК „Младост” , а спортом је наставио да се бави и касније, као студент.
Породица и наука су му били увек изнад свега, али није запоставио ни остале важне ствари у животу, као што су разне добротворне активности. Као један од својих највећих и најважнијих признања истиче „Грамату патријарха Павла” додељену за заслуге у подизању храма Светог Георгија у Лештану и бројне помоћи верским објектима на Фрушкој Гори. Професор посебно истиче и заслуге за успостављање крсне славе Геолошког одсека Рударско-геолошког факултета добијене као признање за санацију цркве Свети Ђорђе на Опленцу. Признање је добио лично од принца Томислава Карађорђевића. У то време је, поред геологије, само Богословски факултет имао крсну славу.